JAVNI SKLAD REPUBLIKE SLOVENIJE ZA KULTURNE DEJAVNOSTI

STRATEŠKI NAČRT 

JAVNEGA SKLADA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA KULTURNE DEJAVNOSTI

2009 – 2013 

Ljubljana, 15. september 2009

                                                                                                 
Uvod
Javni sklad RS za kulturne dejavnosti je zaključil prvo desetletje svojega obstoja kot najpomembnejša podporna in animacijska struktura na področju ljubiteljskih kulturnih dejavnosti. V sodelovanju s kulturnimi društvi in njihovimi asociacijami, še posebno Zvezo kulturnih društev Slovenije, podpira širok spekter različnih oblik kulturnega udejstvovanja, od ohranjanja tradicij do najsodobnejših oblik umetniškega izraza. Tako deluje kot pomembna kulturna mreža, ki pokriva celotni slovenski kulturni prostor, skrbi za pretok informacij in dostop do pomembnejših kulturno umetniških dosežkov tudi zunaj večjih urbanih središč. 
Vloga sklada je še posebno pomembna z vidika dostopnosti kulturnih vrednot, saj je z 59 izpostavami v marsikaterem okolju, zlasti pa zunaj večjih urbanih središč, edini ponudnik in posrednik kulturnih dogodkov. 
Sklad spodbuja tudi medkulturni dialog s tem, da podpira kulturno udejstvovanje pripadnikov drugih narodov in narodnosti v Sloveniji, tako s sofinanciranjem programov in projektov preko javnega poziva, kot z organizacijsko in strokovno pomočjo pri izpeljavi nekaterih prireditev. 
Na področju mednarodnega sodelovanja pa sklad prispeva k uveljavljanju najbolj kakovostnih kulturnih skupin in se vključuje v evropske in svetovne organizacije za posamezne dejavnosti. 
S strategijo razvoja želimo opredeliti poglavitne cilje in usmeritve, ki bodo določali naše ravnanje v naslednjih štirih letih, z namenom, da bi se kot trdna in vitalna organizacija, katere poglavitna naloga je spodbujanje ustvarjalnosti, ustrezno odzivali na potrebe okolja, izpolnili pričakovanja ustanovitelja in se utrdili kot eden pomembnejših dejavnikov na področju kulture tudi v mednarodnem prostoru.
Strategija izhaja in temelji na Nacionalnem programu za kulturo 2008 -2011 (Uradni list RS, št. 35/08), Analizi o izvajanju Zakona o Skladu RS za ljubiteljske kulturne dejavnosti ( Ministrstvo za kulturo 2006, izvajalka Nataša Pihler) in Strateškem načrtu Javnega sklada RS za kulturne dejavnosti ( JSKD 2003).
Zakonski okvir je opredeljen z Zakonom o Skladu RS za ljubiteljske kulturne dejavnosti (Uradni list RS, št. 1/96), Zakonom o javnih skladih (Uradni list RS, št. 22/00), iz njega izvedenem Aktu o ustanovitvi Javnega sklada RS za kulturne dejavnosti (Uradni list RS, št. 96/00), krovnem Zakonu o uresničevanju javnega interesa za kulturo (Uradni list RS, št. 96/02) ter Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o zagotavljanju sredstev za nekatere nujne razvojne programe RS v kulturi (Uradni list RS, št. 77/08).
Ocena stanja
Analiza o izvajanju Zakona o Skladu RS za ljubiteljske kulturne dejavnosti ( v nadaljevanju analiza) navaja ukrepe, ki jih javni sklad zagotavlja za razvoj, raznolikost in dvig kakovosti programov ljubiteljske kulture, kulturno vzgojo in uveljavljanje enakih možnosti za ustvarjanje in poustvarjanje na področju kulturnih in umetniških dejavnosti….«, ter »pomembnejše razvojne premike pri zagotavljanju pogojev za ljubiteljsko kulturno udejstvovanje in širšo dostopnost kulturnih dobrin«. Hkrati navaja tudi glavne ovire nadaljnjega razvoja. 
Te ugotovitve (Zaključno poročilo o izvedbi analize o izvajanju Zakona o skladu RS za ljubiteljske kulturne dejavnosti, str. 74 do 76), ki pravzaprav sledijo metodologiji SWAT analize, so pomembna osnova za določanje strateških usmeritev sklada v prihodnjem obdobju (seveda, v kolikor ne presegajo njegovih pristojnosti): 
•	Z mrežo območnih izpostav javnega sklada je dosežena pokritost celotnega ozemlja Slovenije. Strokovna, organizacijska in finančna podpora kulturnim dejavnostim je pod enakimi pogoji dostopna po vsej Sloveniji.
•	Uveljavljena programska piramida omogoča na območnem nivoju predstavitev in strokovno oceno vseh kulturnih in umetniških skupin, ki to želijo. Selekcija je zagotovljena na regijskem nivoju, predstavitev najboljših dosežkov pa na državnem nivoju in na mednarodnih prireditvah. Sistematičnost se odraža v razvoju in dvigu kakovosti programov in njihove izvedbe ter v splošni rasti društvene kulture. Mrežna organiziranost javnega sklada omogoča hitrejše zaznavanje težav in potreb v posameznih okoljih.
•	Primer dobre prakse je sofinanciranje investicij preko javnih razpisov oziroma pozivov, s čimer se spodbuja upravljalce in lastnike prostorov (največkrat gre za lokalne skupnosti), namenjenih kulturnemu udejstvovanju, da se bolj angažirano vključujejo v skrb za zagotavljanje in obnovo prostorov ter v nakup potrebne opreme za izvajanje dejavnosti.
•	Slovensko kulturno ljubiteljstvo ima v skladu pomembno strokovno, organizacijsko in finančno podporo. Število kulturnih društev in aktivnih udeležencev se iz leta v leto postopno povečuje.
Med glavne ovire nadaljnjega razvoja ljubiteljske kulture v Sloveniji je možno uvrstiti predvsem:
•	Finančno podhranjenost ljubiteljske kulture zaradi neenakomerne skrbi občin za zagotavljanje osnovnih pogojev za uresničevanje in razvoj dejavnosti.
•	Nepovezanost med resorji. V večji meri bi bilo treba uskladiti in vzajemno podpirati programe na področju kulture, šolstva, socialnega varstva in drugih.
•	Drobljenje občin. Majhne lokalne skupnosti lahko zagotavljajo samo bazične programe, ne morejo pa zagotoviti bolj kompleksnih pogojev za rast in razvoj raznovrstnih področij kulturne dejavnosti, zlasti novo nastajajočih sodobnih umetniških praks.
•	Pomanjkanje ustreznih prostorov (delovni prostori, prireditveni prostori) in opreme (instrumenti, osvetljava, tehnična in druga oprema).
•	Premajhno odprtost kulturnih društev v širši kulturni prostor. V večji meri bi bilo treba zagotoviti pretok informacij, razvijati nove oblike in vsebine dela.

Poslanstvo JSKD
Poslanstvo sklada je spodbujanje kulturne ustvarjalnosti, zagotavljanje strokovne in organizacijske podpore ljubiteljskim kulturnim dejavnostim, omogočati dostopnost kulturnih vsebin v celotnem slovenskem kulturnem prostoru, vključevanje vseh dejavnikov na področju kulture v kulturno mrežo, ustvarjati pogoje za medkulturni dialog in vključevanje v mednarodno sodelovanje v evropskem in svetovnem prostoru.

Vizija JSKD 
JSKD mora postati prepoznavna kulturna mreža, ki deluje tako znotraj skupnega slovenskega kulturnega prostora kot v mednarodnih stikih, podpira razvoj društvenih in drugih neinstitucionalnih kulturnih dejavnosti, ustvarja in posreduje kulturne in izobraževalne programe in projekte.

Strateške usmeritve JSKD
Iz poslanstva in vizije izhajajo naslednje strateške usmeritve JSKD:

1. strokovna in organizacijska podpora kulturnim društvom in njihovim asociacijam 

Sklad bo v sodelovanju z Zvezo kulturnih društev Slovenije in panožnimi asociacijami kot je Zveza slovenskih godb skrbel za: 
•	pomoč pri organizaciji pomembnejših projektov kulturnih društev 
•	posredovanje informacij 
•	pomoč društvom in zvezam pri prijavljanju na razpise/pozive za sofinanciranje na lokalnem državnem in mednarodnem nivoju
•	izobraževalne oblike za potrebe društev in zvez za člane in strokovne vodje
•	pomoč pri iskanju strokovnih mentorjev 
•	navezovanje stikov z drugimi sorodnimi društvi izven domačega prostora, v širšem slovenskem prostoru in tudi v tujini 
2. ustvarjanje pogojev za kulturno udejstvovanje in policentrični kulturni razvoj

Sredstva za sofinanciranje investicijskega vzdrževanja prostorov in nakupa opreme za potrebe ljubiteljskih kulturnih dejavnosti kulturnih društev in njihovih zvez bo JSKD na podlagi t. i. zakona o »kulturnem tolarju« dodeljeval preko javnega poziva. S tem bo prispeval k ohranjanju dinamike razvoja ljubiteljske kulture ter izenačevanju razvojnih standardov po lokalnih skupnostih. 
Namen investicijskega programa v okviru kulturnega tolarja je zagotavljanje pogojev za kakovostno kulturno delo in sprejemanje gostovanjske ponudbe.Sklad bo sofinanciral posege za izboljšanje osnovnih pogojev za delo kulturnih društev in skupin oz. mladinskih kulturnih centrov, nakup tehnične opreme in informatike.
3. spodbujanje raznovrstnosti kulturne produkcije

Sklad bo podpiral čim bolj pestro kulturno produkcijo, uvajanje novih dejavnosti v delo kulturnih društev in skupin, ki nagovarjajo različne generacije ustvarjalcev in občinstva. 
Tako bo kulturne skupin in posamezne ustvarjalce spodbujal k izkoriščanju neinstitucionalnega in nepoklicnega statusa za polno svobodo ustvarjanja in eksperimentiranja in po drugi strani podpiral vrhunske dosežke zlasti v okviru klasičnih društvenih dejavnosti. 
4. sodelovanje z drugimi dejavniki na področju kulture in izobraževanja

Kot mrežna organizacija bo sklad razvijal tradicionalno dobro sodelovanje z Zvezo kulturnih društev Slovenije in občinskimi zvezami kulturnih društev , Zvezo slovenskih godb, pa tudi z drugimi organizacijami na različnih področjih kot so Univerza za tretje življenjsko obdobje, šole, vrtci, glasbene šole, fakultete ( že sedaj na podlagi posebnega dogovora sklad sodeluje s Fakulteto za upravo), SAZU, Andragoški center in Turistična zveza Slovenije.
5. spodbujanje mobilnosti ustvarjalcev in kulturnih dosežkov v mednarodnem kulturnem prostoru 

Sklad bo z organizacijo srečanj, festivalov in tekmovanj na različnih nivojih od območnega, medobmočnega (regijskega), nacionalnega in mednarodnega namenjal posebno pozornost promociji najboljših dosežkov ljubiteljskih kulturnih skupin, s tem pa tudi spodbuja mobilnost ustvarjalcev v okviru Slovenije, v zamejskem in mednarodnem prostoru. Še posebno skrb bo namenjal čezmejnemu pretoku najboljših dosežkov v tekoči kulturni produkciji, pa tudi skupnim izobraževalnim oblikam in založniškim projektom.
Sklad bo v okviru spodbujanja mobilnosti skrbel za mednarodno uveljavljanje najbolj kakovostnih ljubiteljskih skupin s sofinanciranjem udeležbe na festivalih, srečanjih in tekmovanjih drugod po Evropi in po svetu, z bilateralnim sodelovanjem s partnerji v evropskih državah ter s sodelovanjem v mednarodnih organizacijah s področja ljubiteljskih kulturnih dejavnosti. 
6. spodbujanje ustvarjalnosti in kakovosti kulturnega udejstvovanja

Sklad bo spodbujal ustvarjalno in kakovostno kulturno delo društev in skupin s preglednimi prireditvami, ki so selekcionirane na podlagi ocenjevanj in analiz strokovnih spremljevalcev in s programom izobraževalnih oblik (seminarji, delavnice, kolonije …) na različnih nivojih (območni, medobmočni - regijski, državni, mednarodni) in stopnjah zahtevnosti.
Izobraževalne oblike pokrivajo vsa področja ustvarjanja, vse socialne, starostne in izobrazbene skupine. Še posebno pozornost bo sklad namenil mentorjem obšolskih kulturnih dejavnosti. Z izobraževanjem udeleženci pridobivajo osnovno znanje iz specifičnih področij, za katere v mnogih primerih niti ne obstajajo formalne oblike izobraževanja (folklora) ali nadgrajujejo obstoječa znanja. 
7. krepitev vezi znotraj skupnega slovenskega kulturnega prostora, s kulturnimi izmenjavami, skupnimi projekti in publikacijami.

V skupnem slovenskem kulturnem prostoru bo sklad razvijal sodelovanje z vsemi krovnimi kulturnimi organizacijami v Avstriji, Italiji in na Madžarskem, posredno pa tudi s posameznimi slovenskimi društvi v Evropi in po svetu. Pri tem lahko govorimo o integracijskem pristopu, kar pomeni, da sodelovanje Slovencev zunaj RS upoštevamo skorajda pri vseh programih in projektih JSKD, in o posebnem pristopu, kar pomeni, da JSKD sofinancira in v nekaterih primerih tudi organizacijsko ter strokovno podpira programe, ki jih pripravljajo zamejske krovne organizacije. 
8. spodbujanje medkulturnega dialoga

Sklad bo spodbujal kulturno udejstvovanje pripadnikov drugih narodov in narodnosti v Sloveniji tako s sofinanciranjem programov in projektov preko javnega poziva, kot z organizacijsko in strokovno pomočjo pri izpeljavi nekaterih prireditev. Kulturna društva in zveze drugih etničnih skupnosti v Sloveniji se bodo vključevala v redne programe JSKD, poleg tega pa bo sklad tudi v prihodnje pripravljal posebna srečanja skupin drugih etničnih skupnosti. 

Strateški cilji razvoja JSKD
Za obdobje 2009 do 20013 si Javni sklad RS za kulturne dejavnosti na podlagi poslanstva, vizije in temeljnih usmeritev zastavlja naslednje strateške cilje:

1. zagotoviti pogoje za konstantno delovanje kulturnim društvom in njihovim zvezam, spodbujati ustvarjalnost in kakovostne dosežke skozi programe sofinanciranja, strokovne pomoči, prireditev, izobraževanja in založništva v celotnem slovenskem kulturnem prostoru.

Ukrepi:
1.1. Organizacija oziroma soorganizacija prireditev in izobraževanj, založništvo
Zvrsti in ravni
Prireditve bo sklad še naprej organiziral na področju vokalne in instrumentalne glasbe, gledališča in lutk, folklorne dejavnosti, sodobnega plesa, filma, literarne in likovne dejavnosti, poleg tega pa bo sčasoma uvedel tudi nova področja, za katera se bo izkazal interes. Prireditve bodo organizirane na območni, regijski, državni in v nekaterih primerih tudi na mednarodni ravni.
Območna raven 
Območne prireditve bodo namenjene spremljanju dela društev in skupin, ki delujejo na območju izpostave; v posamičnih primerih tudi na območju več izpostav. Vsako kulturno društvo, ki bo to želelo, bo imelo enkrat letno možnost predstavitve svojih dosežkov. S tem bo JSKD uresničeval tudi pomembno socialno funkcijo s predstavljanjem raznolike socialne strukture; pri tem kakovost ni najpomembnejše merilo. 
Prireditve bodo strokovno spremljali selektorji. Ti bodo posebej spremljali znanje vodij in opozarjali na možnosti dopolnilnega izobraževanja. 
Območna raven izobraževanja bo ponujala temeljna znanja iz posameznih področij. Posebni programi bodo namenjeni spodbujanju dejavnosti na manj razvitih področjih. 
Medobmočna (regijska) raven
Območne izpostave bodo tudi v prihodnje povezane v medobmočne (regijske) koordinacije, kar omogoča povezovanje dejavnikov tudi izven lokalnega kroga. S tem se bodo krepile regionalne povezave in spodbujal skladen regionalni razvoj. Regijski programi predstavljajo kakovosten timski pristop in sledenje enakomernemu razvoju dejavnosti po posameznih področjih (glasba, gledališče itd.) kot izhodišču za regijsko načrtovanje.
Temeljni poudarek regijskih programov je na premiku od kvantitete h kvaliteti.
Nacionalna in mednarodna raven 
Na državni ravni bo JSKD pripravljal pregledne in/ali tekmovalne prireditve, ki v okviru piramidnega sistema do državne ravni predstavljajo prikaz najboljših skupin in njihovih dosežkov. Veljajo izključno merila kakovosti. Kot doslej jih bodo spremljale strokovne žirije. Sodelujoči prejmejo ustrezne nagrade in priznanja. 
Izobraževanja na državni ravni bodo posvečena nadgradnji znanj. Namenjena so vodjem oz. mentorjem, ki vodijo najbolj perspektivne skupine in potrebujejo najboljša znanja. Predavali bodo najboljši domači in tuji strokovnjaki s posameznih področij dela, ki bodo lahko zagotovili sveža in atraktivna znanja ter seznanjali udeležence z novimi pristopi in tehnikami dela.
Na področjih vokalne in instrumentalne glasbe sklad že sedaj pripravlja mednarodne prireditve. V prihodnje se bo mednarodna udeležba razširila še na gledališče in lutke (kjer imamo na državnih srečanjih že sedaj gostovanja tujih skupin), sodobni ples in literarno dejavnost. 
Mednarodna izobraževanja (seminarje, delavnice, tečaje, poletne šole) pa že izvajamo skorajda na vse področjih delovanja sklada.
Izobraževanj in prireditev se udeležujejo tudi skupine iz zamejstva in v manjši meri tudi iz bolj oddaljenih destinacij.
Založništvo
Sklad bo izdajal priročnike z različnih področij kulturnih dejavnosti, notna gradiva, strokovne zbornike, monografije in dramska besedila.
Tako bo nadaljeval z izdajanjem uveljavljenih publikacij kot so Naši zbori, Izbrana dela slovenskih skladateljev, Mentor, Prvenke, Paralele, Likovni odsevi, Dramska besedila, Folklornik, Parti in partiture za pihalne orkestre in v skladu s potrebami okolja razvijal nove oblike založniške dejavnosti.
Namen : 
•	promocija ustvarjalnih dosežkov ljubiteljskih kulturnih ustvarjalcev
•	možnost vrednotenja, strokovnih ocen in strokovnega svetovanja
•	mobilnost ustvarjalcev
•	bogatenje kulturne ponudbe
•	dostopnost izobraževanja v različnih oblikah, nivojih in področjih
•	dostopnost strokovnih priročnikov, notnega gradiva in dramskih besedil
Nosilci:
•	centralna služba in območne izpostave sklada, 
•	zunanji strokovni sodelavci.
Kazalci uspešnosti:
•	število prireditev
•	število obiskovalcev
•	število izobraževanj
•	število udeležencev izobraževanj
•	strokovne ocene žirij, strokovnih spremljevalcev in selektorjev
•	število izdanih naslovov
•	naklada publikacij
1.2. strokovna in organizacijska pomoč, spremljanje dejavnosti, priznanja, kulturni programi lokalnih skupnosti, medgeneracijski dialog

Sklad bo nudil društvom strokovno in organizacijsko pomoč pri oblikovanju repertoarja, iskanju strokovnih mentorjev, organizaciji pomembnejših prireditev, nabavi strokovne literature, reševanju organizacijskih vprašanj pri rednem delu društev, navezovanju stikov z drugimi društvi izven domačega okolja in mednarodnih povezav ter pri pripravi projektov za evropske razpise. 
Oblike dela so individualne konzultacije ter sestanki in seminarji za več udeležencev. Sklad zagotavlja tudi strokovno spremljanje s posveti in pisnim vrednotenjem dela ob preglednih prireditvah. 
Sklad bo podeljeval priznanja posameznikom ali skupinam za izjemne dosežke pri ustvarjalnem, poustvarjalnem, raziskovalnem, publicističnem in organizacijskem delu, kulturni vzgoji in izobraževanju, razvijanju kulturnega sodelovanja s Slovenci v zamejstvu in po svetu in pri ohranjanju nacionalne kulturne dediščine.
Na osnovi Zakona o uresničevanju javnega interesa za kulturo, ki poudarja sodelovanje med državo in lokalnimi skupnostmi ter spodbuja partnerski odnos pri izvajanju kulturne politike, bodo območne izpostave JSKD na podlagi medsebojnega dogovora in sklenjene pogodbe z lokalno skupnostjo organizirale in izvajale kulturne programe, opredeljene v lokalnih programih za kulturo. Gre za projekte in programe, ki bodo dodatno finančno, izvedbeno in promocijsko ovrednoteni v odnosu do lokalnih skupnosti in drugih soizvajalcev.
Posebno pozornost bo sklad namenil medgeneracijskemu dialogu skozi vključevanje kulturne ustvarjalnosti starejših v svoje programe, sodelovanje z organizacijami in društvi upokojencev in pripravo projektov, ki vključujejo tako mlajšo kot starejšo populacijo. 
Namen:
•	strokovna podpora delu društev
•	spodbujanje kakovosti delovanja
•	nagrajevanje dosežkov
•	podpora lokalnim kulturnim programom
•	vključevanje vseh generacij v kulturno delovanje
Nosilci:
•	centralna strokovna služba in območne izpostave sklada, 
•	zunanji strokovni sodelavci, 
•	lokalne skupnosti.
Kazalci uspešnosti:
•	število projektov in programov
•	število prijav projektov na različne razpise in pozive za sofinanciranje
•	število izvedenih programov za lokalne skupnosti
•	ocena zadovoljstva uporabnikov

1.3. sofinanciranje kulturnih programov in projektov društev

Sredstva za osnovno dejavnost društev praviloma zagotavljajo lokalne skupnosti, večinoma z javnimi razpisi in pozivi, ki jih po posebnih dogovorih izvajajo tudi območne izpostave sklada. 
Izvajanje programov društev in njihovih zvez prav tako financira JSKD na podlagi javnih pozivov za sofinanciranje projektov, ki presegajo lokalni pomen. JSKD sofinancira tudi nujne posege pri investicijskem vzdrževanju prostorov in nakup opreme za potrebe ljubiteljskih kulturnih dejavnosti in mladinskih kulturnih centrov.
JSKD bo podpiral tiste ustvarjalce in projektom, ki bodo izstopali iz povprečja, zastopali Slovenijo v tujini in pripomogli k večji prepoznavnosti ter odmevnosti ljubiteljske kulture. Bistvene prvine preseganja lokalne ravni so inovativnost, drugačni pristopi ter prepoznavnost.
V sofinanciranje bodo zajeti tudi projekti slovenskih kulturnih društev, ki delujejo v zamejstvu in po svetu in kulturna društva drugih narodnosti, ki so registrirana na območju Slovenije.
Sklad bo v tudi v prihodnje prevzemal izvajanje javnih razpisov in pozivov za sofinanciranje ljubiteljskih kulturnih dejavnosti za lokalne skupnosti
Namen:
•	stimulirati ustvarjanje kakovostnih in izvirnih programov
•	izboljšati pogoje za delo
•	omogočiti nakupe sodobne tehnične opreme
•	ohranjati etnološko glasbeno in plesno dediščino (instrumenti in kostumi folklornih skupin)
•	bogatiti kulturno ponudbo
Nosilci:
•	centralna strokovna služba in območne izpostave sklada, 
•	zunanji strokovni sodelavci.
Kazalci uspešnosti:
•	število sofinanciranih projektov
•	število sofinanciranih investicijskih posegov in nakupa opreme
•	strokovne ocene programov prireditev in mednarodna uveljavitev
•	število javnih razpisov in pozivov po pogodbah z lokalnimi skupnostmi
2. spodbuditi raznovrstnosti kulturnih programov z vključevanjem v evropske programe mobilnosti, spodbujanjem ustvarjalnosti, vseživljenskega učenja, kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga.
Ukrepi:
2.1. razvijanje raznovrstnih kulturnih programov

Ljubiteljske kulturne dejavnosti obsegajo širok spekter različnih oblik kulturnega udejstvovanja, saj segajo od približevanja tradicionalizmu ljudske kulture in prevzemanja vzorcev t.i. vrhunske kulture do manifestiranja v obliki sodobne subkulture. 
Zaradi prostorske razpršenosti in vsebinske raznolikosti je tudi struktura udejstvujočih pestra po starosti, izobrazbi, osebnih vrednotah in drugem, kar pomeni, da se v okviru ljubiteljskega kulturnega udejstvovanja polno uveljavljajo načela pluralizma, svobode izražanja in enakih možnosti za ustvarjanje. 
Sklad bo še naprej spodbujal dejavnosti, s katerimi bo zajel čim širši krog ljubiteljskih ustvarjalcev. Hkrati bo spodbujal tudi doslej še ne uveljavljene zvrsti, ki so vezane tako na novo informacijsko komunikacijsko tehnologijo (IKT), pa tudi odkrivanje premalo znanih dejavnosti, kot je na primer historični ples. S tem se bo sklad hkrati odzival na sodobne tokove v evropski in svetovni umetnosti in skrbel za ohranjanje kulturnih tradicij. 
Sklad bo tudi v prihodnje omogočal kulturnim društvom in skupinam, da ustvarijo in registrirajo svojo spletno stran, se tako predstavijo in napovedujejo kulturne dogodke. S svojo stranjo lahko brezplačno gostujejo na strežniku JSKD na spletni strani www.kreart.si. S tem nosilcem kulturnega udejstvovanja omogoča prepoznavnost in vključevanje v sodobne informacijske mreže, informacije o kulturnih vsebinah pa so dostopne najširšemu občinstvu. 
Namen:
•	z raznovrstnimi programi pritegniti čim večje število ustvarjalcev in publike
•	odziv na sodobne ustvarjalne oblike in tehnike
•	ohranjanje kulturnih tradicij
Nosilci: 
•	centralna strokovna služba, 
•	območne izpostave, 
•	zunanji strokovni sodelavci.
Kazalci
•	število projektov in programov v sofinanciranju in programih sklada
•	število zastopanih zvrsti v sofinanciranju in programih sklada
•	število obiskovalcev

2.2. spodbujanje kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga, spodbujanje mobilnosti in vključevanje v evropske programe 

V svoji temeljni listini je Evropska unija med drugim zapisala, da spoštuje raznolikost kultur evropskih narodov, saj lahko le na tej osnovi gradi skupno prihodnost, saj ima prav kultura še posebno integrativno moč. Če merimo demokratičnost neke skupnosti predvsem z možnostjo vpliva civilne družbe na vse pomembne odločitve, potem je prav ohranjanje kulturne identitete različnih narodov in etničnih manjšin ena temeljnih predpostavk skupne evropske prihodnosti.
Temu načelu bo sledil tudi sklad in spodbujal kulturno udejstvovanje pripadnikov drugih narodov in narodnosti v Sloveniji in to s sofinanciranjem programov in projektov preko javnega poziva ter z organizacijsko in strokovno pomočjo pri izpeljavi ustreznih prireditev. Kulturna društva in zveze drugih etničnih skupnosti v Sloveniji se vključujejo tudi v redne programe JSKD (območne in medobmočne prireditve).
Na področju mednarodnega sodelovanja in povezovanja bo sklad deloval na več ravneh :
•	sofinanciranje najbolj kakovostnih ljubiteljskih skupin na mednarodnih prireditvah
•	organiziranje prireditev in izobraževalnih oblik z mednarodno udeležbo 
•	bilateralno sodelovanje s partnerji v evropskih državah 
•	sodelovanje v mednarodnih organizacijah s področja ljubiteljskih kulturnih dejavnosti 

Mobilnost razumemo kot možnost mednarodne predstavitve najboljših dosežkov kulturnih društev in skupin in vključevanje v različne krovne in panožne organizacije v evropskem in svetovnem merilu.
Sklad je ustanovni član Evropske mreže za aktivno sodelovanje v kulturnih dejavnostih AMATEO. Sedež te mreže je v Ljubljani . Z njo so socio-kulturne organizacije dobile reprezentativno telo, ki zastopa interese ljubiteljskih kulturnih organizacij po Evropi, organizacijsko podpira njihovo vključevanje v evropske kulturne programe, spodbuja izmenjavo informacij in sodelovanje med kulturnimi ustvarjalci iz evropskih in tretjih držav. 
Sklad je vključen tudi v panožne asociacije kot so AITA, UNIMA za gledališče in lutke, CISM, Europa Cantat, IFCM na glasbenem, CIOFF na folklornem, UNICA na filmskem področju. V vseh teh asociacijah bo sklad dejaven z vidika uveljavljanja slovenskih kulturnih dosežkov in iskanja možnosti za približevanje najpomembnejših tujih dosežkov slovenski publiki. 
Sklad bo še naprej sodeloval v projektih, ki se financirajo iz evropskih programov, zlasti v programih vseživljenskega učenja (Grundtvig, Leonardo), programih čezmejnega sodelovanja (zlasti Slovenija - Avstrija) in programu Kultura.
Namen:
•	mednarodno uveljavljati najbolj kakovostne ljubiteljske skupine s sofinanciranjem udeležbe najbolj kakovostnih kulturnih skupin na festivalih, srečanjih in tekmovanjih drugod po Evropi in po svetu, 
•	promocija slovenskih kulturnih dosežkov z aktivnostjo v mednarodnih organizacijah
•	mednarodno uveljavljanje ljubiteljskih kulturnih dejavnosti 
•	sprejemanje pobud za kulturne projekte, izmenjave ali gostovanja, ter pomoč pri iskanju ustreznih partnerjev za evropske programe 
•	vnesti permanenten medkulturni dialog v vsakodnevno kulturno udejstvovanje kulturnih društev in skupin
•	spodbuditi kulturno udejstvovanje etničnih manjšin in njihovo vključevanje v programe sklada
•	spodbuditi vključevanje kulturnih društev in skupin v mednarodno kulturno sodelovanje 
Nosilci: 
•	centralna strokovna služba sklada, 
•	območne izpostave, 
•	kulturna društva in skupine.
Kazalci:
•	dejavnost v mednarodnih organizacijah
•	število mednarodnih prireditev in izobraževanj
•	število prijavljenih projektov v evropske programe
•	število sofinanciranih programov etničnih skupnosti

3. utrditi JSKD kot učinkovito in mednarodno prepoznavno kulturno mrežo, ki se uspešno odziva na spremembe v času in okolju;

Sklad čakata v prihodnjem obdobju dve pomembni nalogi 
•	prilagoditi formalni pravni status spremembam v zakonodaji na področju javnih skladov in
•	prilagoditi organizacijsko strukturo morebitnemu sprejetju regijske zakonodaje.

Ne glede na posledice predvidenih zakonskih sprememb, bo sklad moral opravljati naslednje naloge: 
•	priprava strokovnih podlag za strateško delovanje države na področju ljubiteljske kulture v skladu z nacionalnim programom;
•	izvajanje sprejete nacionalne kulturne politike na področju ljubiteljske kulture 
•	strokovno usmerjanje in promoviranje ljubiteljskih kulturnih dejavnosti z organizacijo prireditev, izobraževalnih oblik in založništva
•	izpeljava javnih razpisov in pozivov za sofinanciranje ljubiteljskih kulturnih dejavnosti ;
•	strokovna in organizacijska pomoč dejavnosti kulturnih društev 
Ukrepi:
Sklad se bo pri oblikovanja notranje organizacijske strukture osredotočal na:
•	zagotavljanje optimalnih pogojev za delovanje posameznih dejavnosti in sistema v celoti s standardizacijo delovnih procesov, večanjem učinkovitosti dela, širšo uporabo informacijskih orodij in izboljševanjem kakovosti dela;
•	ohranjanje enovite organizacije, ki deluje na treh ravneh – državni, medobmočni ( regijski) in območni, pri bo vsaka od njih imela svojo ustvarjalno vlogo v odvisnosti od potreb neposrednega okolja. 
S tem bo ohranjena kontinuiteta uspešnega delovanja in predvsem edini način za skladen razvoj na celotnem ozemlju Slovenije. Izkoriščal bo svojo konkurenčno prednost kot pomembna mrežna organizacija v kulturnem prostoru, dolgoletne izkušnje pri delu z neposrednimi uporabniki in že vzpostavljene oziroma nastajajoče dolgoročne strateške ali projektne povezave z drugimi dejavniki na kulturnem in izobraževalnem področju oziroma z lokalnimi skupnostmi.
•	razvoj novih dejavnosti in usmeritev na nova področja delovanja v skladu z nacionalnim programom za kulturo ( prevzem novih nalog na področju etničnih manjšin in socialno ranljivih skupin, neiinstitucionalnih oblik kulturnega dela, storitve za lokalne skupnosti, raziskovalno delo in «policy« analize ). 
•	razvoj kadrov, saj so zaposleni na skladu ključni dejavnik, ki zagotavlja doseganje strateških ciljev Pri tem bo dal poseben poudarek stalnemu izobraževanju, ki zagotavlja dodatna potrebna znanja zaposlenim. V okviru sistema plač javnih uslužbencev si bo prizadeval za ustreznejšo uvrstitev delovnih mest od dosedanje, saj je lahko le primerljivo nagrajevanje z drugimi delovnimi mesti v kulturi primerna spodbuda za kakovostno in učinkovito delo.
•	krepitev ugleda, medijske prepoznavnosti in mednarodne uveljavitve s korektnim odnosom do uporabnikov in partnerjev, z aktivno vlogo v okolju, v katerem deluje in v mednarodnih povezavah.
•	širitev finančnih virov za izvajanje programa in stroškov dela, tako da se bo poleg sredstev iz državnega proračuna in proračunov lokalnih skupnosti večal delež iz prodaje blaga in storitev na trgu, pri čemer bi morali odstaviti tudi zakonske ovire, ki so nestimulativne za delavce sklada, pa tudi za sponzorje in donatorje.
Namen:
•	učinkovitost delovanja
•	prilagajanje spremembam v družbenem okolju
•	usmerjanje na nova področja delovanja
•	večja usposobljenost kadrov
•	zagotavljanje skladnega kulturnega razvoja
•	utrditev na vseh nivojih delovanja ( državni, regijski, lokalni)
•	ohranjanje mrežne strukture
Nosilec: 
•	vodstvo sklada.
Kazalci:
•	število izvedenih projektov in programov 
•	število zaposlenih, ki so vključeni v različne oblike izobraževanja
•	število novih projektov in programov, ki jih sklad spodbudi ali se vanje vključuje
•	delež finančnih sredstev, ki jih ne zagotavlja ustanovitelj
•	ocena zadovoljstva uporabnikov in zaposlenih